PASAULIO EKONOMIKOS IR TURIZMO TENDENCIJOS COVID-19 VIRUSO EPIDEMIJOS METU (Mokslo taikomieji tyrimai / Applied Research, 2020)
2020 m. pradÅ¾ioje COVID-19 virusui sukÄ—lus pandemijÄ…, jos sukeltus ekonominius nuostolius netruko pajusti visos Å¡alys. Tampa aktualu Ä¯vertinti globalios ekonominÄ—s krizÄ—s mastÄ…. Straipsnyje naudojami, lyginami ir analizuojami naujausi Pasaulio banko, Tarptautinio valiutos fondo, Europos bendradarbiavimo ir plÄ—tros organizacijos, Pasaulio turizmo organizacijos, Europos Komisijos ir kt. institucijÅ³ duomenys bei ekspertinÄ— analizÄ—, siekiant nustatyti pasaulio ekonomikos bei turizmo tendencijas pandemijos metu. Atskiras dÄ—mesys skiriamas pasaulinÄ—ms turizmo tendencijoms, kadangi pandemija privertÄ— valstybes uÅ¾daryti sienas ir / arba taikyti kitus judÄ—jimo apribojimus, kas nulÄ—mÄ— tai, jog turizmas tapo labiausiai nukentÄ—jusiu ekonomikos sektoriumi krizÄ—s metu. COVID-19 pandemijos sukelta globali ekonominÄ— krizÄ— Ä¯vardijama kaip unikali dÄ—l nuosmukio staigumo, â€žstatumoâ€œ ir gylio. IÅ¡sivysÄiusiÅ³ Å¡aliÅ³ ekonomika patiria didesniÅ³ ekonominiÅ³ nuostoliÅ³ nei likÄ™s pasaulis, taÄiau ir jÅ³ atsigavimas / augimas prognozuojamas spartesnis. Lietuvos ekonomika nuo pandemijos nukentÄ—jo viena maÅ¾iausiai iÅ¡ Europos SÄ…jungos Å¡aliÅ³. Manoma, kad turizmo ekonomika pasauliniu mastu 2020 m. susitrauks 60 % ir tai 6â€“7 kartus didesnis nuosmukis nei bendro ekonomikos rodiklio BVP. Å alys, kuriose turizmo sektorius turi didÅ¾iausiÄ… ekonominÄ™ Ä¯takÄ… pagal Å¡alies BVP (8â€“14 %) ir dirbanÄiÅ³jÅ³ skaiÄiÅ³ (7â€“10 %), patenka tarp didÅ¾iausius bendrus ekonominius nuostolius patyrusiÅ³ Å¡aliÅ³ (13â€“20 %) skaiÄiÅ³. Tai Ispanija, JungtinÄ— KaralystÄ—, Kroatija, Italija, Graikija, Portugalija, PrancÅ«zija, Vokietija. Lietuvoje turizmo sektorius turi Å¾enkliai menkesnÄ™ ekonominÄ™ Ä¯takÄ… (produkcijos vertÄ— nuo BVP 3 %, darbuotojÅ³ skaiÄius â€“ 4,8%) ir tai sutampa su maÅ¾esniais bendrais ekonominiais nuostoliais (1,5â€“5,5 %). SusidÅ«rusios su didÅ¾iuliu ir staigiu ekonomikos susitraukimu, Europos SÄ…jungos Å¡alys skubiai Ä—mÄ—si ekonomikos gaivinimo. FiskalinÄ—s drausmÄ—s saugikliai (3 % biudÅ¾eto deficito nuo BVP bei 60 % valstybÄ—s skolos nuo BVP) buvo suspenduoti, taÄiau gelbÄ—jimo planai turÄ—s Ä¯takos valstybiÅ³ biudÅ¾eto tvarumui. Lietuvos ekonominÄ—s pagalbos planas (5 milijardai eurÅ³, apie 10 % nuo BVP), valstybÄ—s skolos (41,4 % nuo BVP pandemijos metu ir 50,2 % 2021 m.), biudÅ¾eto deficito (7,0 % pandemijos metu ir 5,5 % 2021 m.) rodikliai iÅ¡lieka vieni maÅ¾iausiÅ³ ES.